![Ma kakav Google. Broj općih informacija i dalje svaki dan nazove oko 200 građana](https://img.24sata.hr/fIDUAtxOuOIK1uAIY_HYhdGCsB8=/414x267/smart/media/images/2022-39/pxl-190318-20080660.jpg)
Bez obzira na općeprisutan Google, služba općih informacija i dalje bilježi oko 200 poziva dnevno, doznaje se u HT-u. A od ukupnog broja govornica, u Zagrebu ih danas ima svega tri posto
Bez obzira na općeprisutan Google, služba općih informacija i dalje bilježi oko 200 poziva dnevno, doznaje se u HT-u. A od ukupnog broja govornica, u Zagrebu ih danas ima svega tri posto
Internet je zamijenio Službu općih informacija velikom dijelu populacije, dok su telefonskim govornicama to učinili mobiteli, ali služba informacija i danas dobiva dvjestotinjak poziva dnevno, a u Hrvatskoj postoji još oko 2000 govornica.
Služba općih informacija, koju se nekada moglo dobiti pozivom na broj 981, bila je jedini izvor za raznorazne upite prije pojave interneta i njegove masovne upotrebe. Isto tako, kućni telefon ili govornica bili su jedini način telefonskie komunikacije, pa tako i kontaktiranja službe informacija.
Njezin je broj prije desetak godina promijenjen u 18981, a bez obzira na općeprisutan Google, služba općih informacija i dalje bilježi oko 200 poziva dnevno, doznaje se u HT-u.
Jednako poznat bio je i broj Službe za davanje obavijesti o informacijama pretplatnika, svojevrsnog telefonskog imenika. Njihov nekadašnji 988 zamijenjen je s 1888.
Služba općih informacija i Imenik danas imaju desetak zaposlenih, kazao je HT.
Koje je točno vrijeme nekada se moglo saznati na broju 95, a danas na 18095. Usluga je još uvijek tražena, ali ne u istom obujmu kao prije, tvrdi HT.
Budilicu, odnosno Službu buđenja, na broju 18100 i dalje traži oko 40 ljudi dnevno.
Na službe se još uvijek oslanja uglavnom dio populacije koji se ne snalazi u digitalnom svijetu, tj. stariji ljudi koji nisu vični novim tehnologijama, objašnjava HT.
Osim njih, bilježe se i pozivi korisnika koji ih zovu za informacije iz navike i/ili jednostavnog korištenja.
Najčešći su upiti o sportskim rezultatima, vremenskoj prognozi, tv programu, voznom redu i kako stići na pojedino odredište, informacije o raznim dežurstvima te o značenju riječi.
S vremena na vrijeme ipak se zna dogoditi i neko zabavno pitanje poput "kad su rođeni Adam i Eva, treba mi točan datum" ili "koliko kokoši ima u Hrvatskoj".
Kako su internet, sveznajući google i pametni telefoni gotovo "ubili" popularne telefonske informativne službe čije su brojeve 981, 988, 95 znali i vrapci na grani, tako je pojava mobitela gotovo u potpunosti u povijest poslala telefonske govornice.
Njih je, primjerice u Zagrebu, ostalo svega tri posto u odnosu na doba kada nije bilo mobilnih telefona.
U zlatno vrijeme telefonskih govornica, sredinom devedesetih, u glavnom gradu ih je bilo čak 12.500.
Nešto više od 3000 bilo ih je 2000., deset godina kasnije ostalo ih je tek 1300, a 2015. bilo ih je aktivno 800.
Danas se na području Zagreba nalazi oko 380 javnih telefonskih govornica, dok se u cijeloj Hrvatskoj nalazi njih oko 2000.
Da bi opstale u vremenu nevjerojatno brzog tehnološkog razvoja, započet je i projekt zamjene javnih telefonskih govornica s multifunkcionalnim govornicama. Dosad ih je u Zagrebu, Trogiru, Zadru i Rovinju postavljeno nešto više od 30.
Nude mogućnosti poput bežičnog punjenja mobilnih uređaja, informiranja o razini peludi u zraku i interaktivnu mapu na šest jezika koja nudi upute kako doći do određene lokacije.
Svaka od njih ujedno je i Wi-Fi Hot Spot s besplatnim Internetom.
U idućem periodu njihov će se broj povećati te će biti postavljene i u drugim gradovima, najavljuje HT.
Općenito su najviše u uporabi one govornice koje se nalaze na frekventnim lokacijama, poput trgova, kolodvora, umirovljeničkih domova i bolnica, a porast njihovog korištenja bilježi se tijekom trajanja turističke sezone.
Prema pravnim propisima HT je dužan osigurati uporabu javnih telefonskih govornica na javnim i u svako doba dostupnim mjestima, i to u skladu s potrebama krajnjih korisnika.
(Hina) xbsok yln