![Arktik bi u sljedećih nekoliko godina mogao doživjeti svoje prve ljetne dane 'bez leda'](https://img.24sata.hr/zWodxYP3n4CvsD0HOQjhX_aXhtA=/414x267/smart/media/images/2024-10/pxl-dpa-071011-511.jpg)
Arktik bi u sljedećih nekoliko godina mogao doživjeti svoje prve ljetne dane "bez leda", objavili su znanstvenici, a prenosi njemačka novinska agencija dpa
Arktik bi u sljedećih nekoliko godina mogao doživjeti svoje prve ljetne dane "bez leda", objavili su znanstvenici, a prenosi njemačka novinska agencija dpa
Arktički se led topi tijekom ljetnih mjeseci, smanjujući površinu zaleđenog oceana, a zatim se ponovno povećava tijekom zimskih mjeseci. Ali ledeni pokrivač se smanjuje kao rezultat globalnog zatopljenja, pa su izrađene procjene o tome kada bi Arktički ocean mogao biti "bez leda" u rujnu, kada dosegne svoj minimalni opseg na kraju ljeta. Bez leda ne znači da leda neće biti, ali znanstvenici ga definiraju kao prostor s manje od milijun četvornih kilometara ledenog pokrivača, samo 20 posto prosječnog minimalnog pokrivača iz 1980-ih.
Takvi bi uvjeti imali mnogo učinaka od povećanja zagrijavanja smanjenjem kapaciteta odbijanja topline bijelog leda i obalne erozije do pritiska na divlje životinje kao što su polarni medvjedi, uzrokujući preseljenje novih vrsta riba u Arktički ocean i povećanje broja ljudskih djelatnosti kao što je pomorski transport.
Studija Sveučilišta Colorado Boulder u SAD-u analizirala je postojeće podatke o predviđanjima kretanja morskog leda i podatke o pokrivenosti morskim ledom iz klimatskih modela kako bi se vidjelo kako bi se Arktik mogao svakodnevno mijenjati u budućnosti.
Studija objavljena u časopisu Nature Reviews Earth and Environment kaže da bi se najraniji rujan bez leda mogao dogoditi između 2020-ih i 2030-ih, prema svim procjenama o količini stakleničkih plinova koje ljudi ispuštaju u atmosferu, a vjerojatno će se dogoditi do 2050.
Znanstvenici su rekli da su se sve prethodne procjene za Arktik bez leda usredotočile na prosječne mjesečne uvjete za rujan, a ne pojedinačne dane. Njihova analiza pokazuje da bi se to moglo dogoditi na dnevnoj bazi, a ne na mjesečnoj i to godinama ranije.
Alexandra Jahn, profesorica atmosferskih i oceanskih znanosti i suradnica na Boulderu, rekla je: "Kada je riječ o priopćavanju onoga što znanstvenici očekuju da će se dogoditi na Arktiku, važno je predvidjeti kada bismo mogli primijetiti prve uvjete bez leda na Arktiku u dnevnim satelitskim podacima.”
Znanstvenici su otkrili da se prva pojava na dnevnoj bazi bez leda očekuje četiri godine ranije nego za cijeli rujan, a moglo bi se dogoditi 10 ili više godina ranije.
To znači da bi se uvjeti bez leda u dnevnim satelitskim promatranjima mogli pojaviti čak i ranije nego u mjesečnim modelima, a potencijalno u 2020-ima, navodi se u studiji.
U studiji se također navodi da bi Arktik mogao često biti bez leda u rujnu između 2035. i 2067. prema scenarijima s visokim emisijama stakleničkih plinova, uz malu odgodu moguću za scenarije nižih emisija.
Prema srednjem scenariju emisija, u kojemu se svijet trenutno nalazi, Arktik bi mogao ostati bez leda samo od kolovoza do listopada, a pod najvišom razinom emisija mogao bi vidjeti minimalne ledene uvjete do devet mjeseci godišnje do kraja ovog mjeseca stoljeća.
Arktički morski led mogao bi se brzo vratiti ako se temperature snize, rekli su znanstvenici.
Profesorica Jahn kaže: "Za razliku od ledenog pokrivača na Grenlandu za čije su stvaranje bile potrebne tisuće godina, čak i ako otopimo sav arktički morski led i ako tada možemo dokučiti kako u budućnosti vratiti CO2 iz atmosfere da preokrenemo zagrijavanje, morski led će se vratiti u roku od jednog desetljeća.”