![Donosimo top 10 najboljih serija koje ste propustili ove godine!](https://img.24sata.hr/tUH76dT3_F74dK_sbXzEb32NtnQ=/414x267/smart/media/images/2024-30/dizajn-bez-naslova-2024-07-26t141923-835.jpg)
Donosimo deset odličnih mini-serija, ili prvih sezona serija, prikazanih u prvoj polovici 2024. Činilo se da će godinu obilježiti znanstveno-fantastične serije
Show
Komentari 2Donosimo deset odličnih mini-serija, ili prvih sezona serija, prikazanih u prvoj polovici 2024. Činilo se da će godinu obilježiti znanstveno-fantastične serije
Duga ljetna popodneva i večeri, dok usijani asfalt ubija i posljednje znake svježine večernjeg povjetarca, idealna su za gledanje najboljih novih serija snimanih i prikazanih dosad u ovoj godini. Bilo bi šteta ne pogledati, za one koji su propustili, odličnog 'Shoguna', gorko, ali vrhunsko iznenađenje sezone 'Baby Reindeer' ili zabavnog, ali pomalo klišeiziranog 'Gentlemana'.
Trend znanstvene fantastike, i to one ozbiljnije, počeo je prije nekoliko godina, a ove godine izašle su dvije jako dobre, ali ne i odlične serije. Jedna nastala prema videoigrici te jedna po romanu.
Prime Video
(7,5/10)
Nastala prema istoimenoj videoigrici, govori o postapokaliptičnom svijetu u kojem dio ljudi, elite, živi u podzemnim sefovima prošlih 200 godina, dok ostaci čovječanstva preživljavaju na površini punoj mutanata, nasilja i sigurne smrti. Serija je odlično producirana, slika je puna i sočna i glumačka ekipa je, usudim se reći, vrhunska, a osobito vrijedi istaknuti odličnog američkoga glumca Waltona Gogginsa, koji je dosad uglavnom bio poznat po ulogama raznih “rednecka” (po naški bi se reklo seljačina). Ovdje su mu dali dramski raspon i iskoristio ga je, rekao bih, savršeno.
Ustvari, većina likova dobro je napisana i okarakterizirana i to je definitivno, uz relativno dobar humor i zabavnost, veliki plus serije. Ono što je loše jest to što se mnogo toga zbiva, ali se malo toga događa. Točnije, putanja cjelokupne radnje stala bi u dvije, tri rečenice. Drugi minus je djetinjasto lamentiranje autora o nepravednoj raspodjeli bogatstva i nepravednim razlikama između povlaštenih i potlačenih. Ukratko, kvazirevolucionarno laprdanje holivudskih razmaženka rođenih sa zlatnom žlicom u dupetu, koji bi, koliko sutra, digli revoluciju samo kad bi se mogli dići iz kreveta prije 2 popodne.
Dok je relativno jednostavan raspon radnje nadoknađen jako dobrom razradom likova i humorom, revolucionarna laprdanja (Ćiro bi reko “akrobacije bez legitimacije”) samo bezveze kvare zabavu, a serija je snimljena prije svega da bude zabavna i većim dijelom to besprijekorno i uspijeva biti.
Netflix
(7,5/10)
Nastala je prema romanima Cixina Liua i njezina je radnja mnogo složenija, iako je osnovna postavka relativno jednostavna - izvanzemaljska rasa stupila je u kontakt s dijelom ljudi koji podržavaju njezin dolazak na Zemlju, iako, barem u početku, nije jasno jesu li njihove namjere miroljubive. Serija ima relativno polagan i pomalo neujednačen ritam, ali i jedno i drugo ide seriji u korist jer gledatelja polako i čvrsto uvlači u priču.
Ima tu i mnogo fizike i znanosti koju gledatelj, iako je pojednostavljena i prilagođena znanstveno fantastičnom žanru, treba progutati. Glumačka ekipa je izvrsno pogođena, treba istaknuti Liama Cunninghama u ulozi šefa najtajnije od svih tajnih službi. Serija nema mnogo minusa, ali definitivno joj je jedan pretencioznost i na trenutke patetičnost. Srećom, pozitivne osobine pretežu.
Međutim, dvije, recimo to tako neočekivane ili neuobičajene serije, zasad nose titulu najboljih ove godine. Jedna je nova verzija stare serije koja je bila hit 80-ih, nastala prema romanu Jamesa Clavella - “Shogun”. Druga je nastala prema osobnoj, vrlo gorkoj, priči glavnog autora i glumca u seriji - “Baby Reindeer”.
Netflix
(8/10)
Richard Gadd je, prema vlastitu iskustvu, napravio gorku priču o “wanna be” komičaru u čiji se život upleće obožavateljica, stalkerica. Ali stvar nije tako jednodimenzionalna i jednostavna, Richard Gadd pošteno iznosi sve nijanse tog odnosa u kojem je čas žrtva, a čas počinitelj, ljudsku slabost i potrebu da se bude obožavan te ljudsku potrebu da manipulira samim sobom i drugima. Na trenutke je serija teška za gledanje, ne zato što se nešto osobito gadno događa nego zato što u nijansama možemo prepoznati same sebe, i to u svim ulogama - žrtve i počinitelja.
Iako se bavi teškom temom, i to na vrlo ozbiljan način, serija je prožeta prirodnim, životnim humorom, a iako je psihološki vrlo iznijansirana i detaljna, ni na trenutak ne gubi na ritmu i ne odlazi u dosadu. Vrhunska serija koju definitivno treba pogledati.
Disney+
(8/10)
Davnih 80-ih Richard Chamberlain je bio “kralj malih ekrana” (serije “Bourne”, “Ptice umiru pjevajući”, “Shogun”) i slamatelj ženskih, te ponekog muškog, srca. Cosmo Jarvis - koji u novom “Shogunu” glumi istu ulogu kao i Richard Chamberlain - vjerojatno to neće postati, ali će zato novi “Shogun” definitivno biti, odnosno već je, jedna od najboljih serija godine.
Za razliku od prve verzije, ova se više fokusira na iznijansirane finese “igre prijestolja” na japanskom dvoru u 17. stoljeću nego na doživljaje Engleza nasukanog na japansku obalu. Gotovo bih rekao da je serija idealna za duge ljetne večeri kad nema boljeg tuluma na vidiku
SkyShowtime
(8/10)
Serija nije za svakog. Nastala je prema istoimenoj romansiranoj biografiji slovačkog židova Lale Sokolova koju je napisala Novozelanđanka Heather Morris (kod nas je knjiga izašla u ediciji Fokusa pod nazivom “Tetovirer iz Auschwitza”). Serija ne štedi gledatelja gotovo pa nijednog djelića užasa i na trenutke je teško gledljiva. Unatoč tomu, vrijedi je pogledati i vrijedi je pogledati pažljivo.
Serija govori o slovačkom Židovu koji 1942. završava u Auschwitzu i počinje raditi kako tetovirer brojeva na ruke novih logoraša od kojih će većina već trenutak kasnije završiti u plinskim komorama, ali govori i o ljubavnoj priči njega i jedne od logorašica koje je tetovirao. Doduše, treba reći i to da je na knjigu bilo puno prigovora zbog neautentičnosti podataka, i to iz Memorijalnog i istraživačkog centra Auschwitza.
Netflix
(7,5/10)
Prigovora o autentičnosti ove serije sigurno neće biti. Ona je, osim interijera i eksterijera, posve neautentična. Ali je zato beskrajno zabavna. Radnja je jednostavna, po smrti starog plemića njegov nasljednik shvaća da je stari grof na imanju uglavnom uzgajao travu surađujući s gangsterima.
Velim, serija je neautentična ne samo u smislu da se ne bazira na istinitim događajima nego i zato što Guy Ritchie ponavlja apsolutno sve motive i fore iz svojih prethodnih filmova (ne samo filma “Gentlemen” prema kojem je serija nastala). Ukratko, čovjek 500 puta prepričava jedan te isti vic. Ali taj vic je i dalje jednako smiješan kao i prvi put kad smo ga čuli. A to je već više od puke vještine.
SkyShowtime
(7,5/10)
Mini-serija govori o dugoj istrazi i potjeri za “jorkširskim Jackom Trbosjekom”. Serija je gorka i teška, ali odlična, a ne govori samo o jedno od najtežih slučajeva i britanskoj povijesti nego i o tome kako su pred zakonom neki nejednakiji od drugih, pogotovo žene koje se povremeno ili stalno bave prodavanjem tijela.
Kad njihova tijela postanu leševi, one su obično na kraju liste policijskih prioriteta. Serija pošteno, ali ne didaktički i s visoka, progovara o tome, kao i o očaju radničke klase u jeku thatcherizma.
ITVX, Amazon
(8/10)
Tragični odjeci thatcherizma vidljivi su i u ovoj odličnoj britanskoj seriji o istinitom slučaju lokalnih vlasnika poštanskih ureda (pošta u Britaniji je u manjim mjestima dala poštanske urede u najam privatnim vlasnicima) koji su zbog lošega knjigovodstvenog programa otjerani u bankrote, zatvore, čak i u samoubojstvo.
Nakon godina i godina traženja pravde uspjeli su pokvareni sustav dovesti pred sud i dobiti oslobađajuće presude, ali ne i zadovoljštinu, a kamoli to da je netko od glavonja iz pošte završio u zatvoru. Odlična serija o borbi Davida protiv Golijata i o društvu koje nestaje (Margaret Thatcher bi rekla da i ne postoji).
Apple TV
(8/10)
“Band of Brothers” je jedna od najboljih serija svih vremena, “Pacific” je za nijansu lošija, ali riječ je o tankoj niti razlike, a serija “Masters of the Air” treća je u nizu o herojima Drugoga svjetskog rata. Ovaj puta riječ je o posadama američkih bombardera koje su slomile nacističku Njemačku.
Punina slike ratnih bitaka je jednostavno nenadmašna, a kao i u prethodne dvije serije, autori jako paze da budu povijesno što točniji a da pritom ne izgube dramsku radnju. Za razliku od prethodne dvije, to im ne uspijeva baš u svakom trenutku ove serije, pa je visoka ocjena donekle i zasluga serija “Band of Brothers” i “Pacific”.
Netflix
(8/10)
Iako je većina najboljih serija u ovom tekstu britanska ili američka (europskim serijama bit će posvećen jedan od sljedećih tekstova), red je da se ovdje ubaci jako zabavna njemačka serija “Crooks”. Nepretenciozna i zabavna, a u seriji “njemačkog provalnika” Charlyja Markovića unajmi crnogorska mafija, po nalogu bečke mafije, da ukrade antikvitetni novčić od arapske mafije, koji će biti prodan ruskoj mafiji.
Zabavna i nepretenciozna, a “face” su, pogotovo bečkih mafijaša, više nego odlične. Ono što bi se seriji moglo zamjeriti, uz poneki naivni obrat, jest to što, eto, u cijeloj toj Njemačkoj nema nijednoga domaćega kriminalca nego samo uvozni. Ali ajde, neka im bude. Serija je više nego zabavna. U sljedećem nastavku pozabavit ćemo se najboljim novim sezonama serija koje su došle na ekrane ove godine.