![Plenki brani Zakon zbog kojeg novinari prosvjeduju: 'Ovo nije posljedica ničijih pritisaka'](https://img.24sata.hr/0JaxRa3e4V2lm0wwFfcGnfEPWhk=/414x267/smart/media/images/2024-05/pxl-250124-109092775_2Habbtj.jpg)
Cilj je da se zaštiti istraga jer je kod nas postala praksa da cure podaci iz istraga zanimljivih javnosti, objasnio je premijer Andrej Plenković te najavio rast plaća u državnoj i javnoj službi za, u prosjeku, 35 posto
News
Komentari 8Cilj je da se zaštiti istraga jer je kod nas postala praksa da cure podaci iz istraga zanimljivih javnosti, objasnio je premijer Andrej Plenković te najavio rast plaća u državnoj i javnoj službi za, u prosjeku, 35 posto
Na 282. sjednici Vlade koja je krenula s kašnjenjem od petnaestak minuta nakon 11 sati, u prostorijama Nacionalne sveučilišne knjižnice (NSK), predviđeno je ukupno 24 točaka dnevnog reda. Od toga će 17 njih članovi Vlade razmotriti na otvorenom dijelu sjednice, dok 7 točaka ostaje za zatvoreni dio sjednice.
PRATITE UŽIVO
Na početku sjednice premijer Andrej Plenković prvo je zahvalio ministrici poljoprivrede Mariji Vučković.
- Najprije da zahvalim ministrici Vučković na organizaciji 4. Dana poljoprivrede. Poljoprivreda je strateška grana za prehrambenu samodostatnost Hrvatsjke. Imamo na raspolaganju 3,8 mlr. eura. Ovo je bila prilika da svinjogojcima još jednom rekapiotuliramo način pomoći - rekao je te dodao da svi oni "lažni" poljoprivrednici i svinjogojci nisu uspjeli u sabotažama.
Osvrnuo se i na tzv. lex AP.
- Donijeli smo dodatak da štitimo žrtvu, ali i javni interes, a ranije smo iz njega izbacili novinare. Ovo nije posljedica ničijih pritisaka, niti medija, niti oporbe, niti izvana. Cilj je da se zaštiti istraga jer je kod nas postala praksa da cure podaci iz istraga zanimljivih javnosti. Nema ničeg prihvatljivo u tome da represivna tijela dijele tajno informacije s novinarima. Ovo što propisujemo je standard u uređenim državama. Osnovni cilj izmjena zakona je strože sankcioniranje nasilja nad ženama - kaže Plenković.
- Svrha ovih izmjena nije bila ograničenja prava na informacije stoga ćemo detaljnije razraditi komunikaciju DORH-a u skladu s pravilima Vijeća Europe - dodao je.
- Ovo nije nikakvo ograničavanje nego usklađivanje prakse s europskim standardom. Postojeća praksa, koja je protuzakonita, omogućuje da jedna sprega prestane biti standard kojeg svi prihvaćamo i smatramo normalnim. To je poanta ove izmjene, smatram da je ona dobra - naglasio je premijer.
Plenković se osvrnuo i na jučerašnji sastanak s predstavnicima HNB-a o rekapitulaciji godinu dana od uvođenja eura u RH.
- Uvođenje eura nije značajno utjecalo na rast inflacije. Inflatorni pritisci će se smanjiti i stopa inflacije u RH ubuduće će biti među najmanjima među zemljama EU - rekao je premijer.
Govorio je i o takozvanoj politici rasta plaća.
- Prije svega zahvala svim članicama i članovima Vlade. U zadnjih godinu dana otkako radimo na velikoj reformi, nakon što smo realizirali prvi dio reforme, u fazi smo da radimo na finalizaciji uredbi za rast plaća u državnom i javnom sektoru. Uredbe su po svojoj prirodi jednostrani akti Vlade, naša odgovornost i zadaća. Sve što se trenutačno događa pripisujemo našoj želji da visoki stupanj povjerenja, partnerstva i dijaloga s našim socijalnim partnerima - sindikatima - činimo još snažnijim i još važnijim - rekao je Plenković te dodao da su u tijeku konzultacije sa sindikatima.
- Očekujemo da različiti sindikati, njihovo članstvo i stručnjaci, daju povratnu informaciju nadležnim ministrima i ministarstvima o predloženom nacrtu dviju uredbi s jednim ciljem - povećanjem plaća ljudima u državnom i u javnom sektoru - rekao je.
Iskoristio je priliku pohvaliti svoju 'mašineriju' ministara, pa se pohvalio kako su u mandatu ove Vlade prosječne plaće porasle za 60-ak posto.
- Minimalna plaća narasla je za 103 posto, mirovine su porasle... To je ključ onoga što želimo postići ovim uredbama. Osnovna nam je želja smanjivanje nejednakosti. Plaće će se u prosjeku podići za 35 posto. To se nikad nije dogodilo u javnoj i državnoj službi. Konkretno, za srednju stručnu spremu podići će se 54 posto, višoj stručnoj spremi 43 posto, a visokoj stručnoj spremi 24 posto. Na taj način više rastu niže plaće - kaže premijer.
Prva točka dnevnog reda bile su informacije vezane uz potres. Iznio ih je potpredsjednik Vlade i ministar prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine, Branko Bačić.
- U ponedjeljak sam oišao Glinu i Petrinju, zajedno s tamšnjim gradonečalnicima. Obišao sam radove na obnovi stambenih zgrada, a također smo obilježili i izgradnju zamjenskih kuća u koje se polako vraćaju naši sugrađani. S gradonačelnikom Gline dogovorio sam da krenemo u ozbiljnije radove u samom centru Gline. Obnavlja se širi centar, ali sam centar nije još obnobljen - istaknuo je ministar Bačić.
Kako kaže, u Sisku je također krenula intenzivna izgradnja stamenih objekata.
- Time otvaramo mogućnost za revitalizaciju cijele sisačko-moslavačke županije. Znamo što je Sisak nekada bio - dodao je.
O Prijedlogu odluke o donošenju Akcijskog plana za provedbu Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. godine govorio je ministar zdravstva Vili Beroš.
- Procjenjuje se da u RH živi 180.000 ljudi koji su bolovali ili boluju od raka. Ovaj Akcijski plan ima tri prioritetna područja, a to su smanjenje pojavnosti raka, uspostava sustava optimalnog praćenja podataka o onkološkim pacijentima te daljnji doprinost smanjenju smrtnosti od raka - rekao je Beroš, nakon čega je Vlada usvojila Akcijski plan.
Ministrica Marija Vučković govorila je o interventnoj mjeri pomoći zbog izbijanja afričke svinjske kuge na području Republike Hrvatske radi ublažavanja posljedica epidemije.
- Osigurana sredstva podignut ćemo s 4,5 milijuna kuna na 5,5 milijuna kuna čime će se poljoprivrednicima dati dodatna pomoć i podrška - rekla je Vučković, a Vlada je potom prihvatila odluku o mjeri pomoći.
O Nacionalnoj razvojnoj strategiji Republike Hrvatske do 2030. godine, za 2022. godinu, govorio je ministar Erlić, koji je nakon sjednice dao i izjavu za novinare.
POGLEDAJTE VIDEO:
Pokretanje videa...
- Strategija je sačinjena od 4 razvojna smjera - održivo gospodarstvo, tranzicija, jačanje otpornosti na krize i ravnomjeran regionalni razvoj. Ta 4 smjera prati 13 razvojnih, strateških ciljeva - rekao je Erlić.
Nakon sjednice izjavu su dale i ministrice Marija Vučković te Nina Obuljen Koržinek.
POGLEDAJTE VIDEO:
Pokretanje videa...